Ferditinan kansantasavalta

Ferditinan kansantasavalta eli FSSR (Ferdinans popler kommunistiks sovjetunion eli Ferditinan kansojen kommunistinen neuvostojen liitto oli valtio vuosina 1922-1991 nykyisen Ferditinan alueella. Valtio oli aatteeltaan kommunistinen ja se perustui kommunismiin ja marksilaisiin järjestelmiin. Valtio koostui sosialistisista tasavalloista eli ASFR:istä. Valtio oli yksi maailman supervalloista hajoamiseensa saakka. Maan teollisuustuotanto oli massiivinen, samoin myös armeija. Valtio perustettiin 1922 kommunistien voitettua Ferditinan sisällissodan ja se hajosi vuonna 1991 Tiilasen sotaan ja sen taloudellisen ongelmiin. Valtiota edelsi Ferditinan-Badakuksen keisarikunta ja seurasi Ferditinan liittotasavalta.

Historia
Ferditinassa syttyi sisällissota 1917, ja vuonna 1922 kommunistit voittivat sen. Badakus oli eronnut maasta ja sisällissodan aikana itsenäistyneet tasavallat liitettävä takaisin. Ferditinan kommunistisesta puolueesta tuli maan ainoa sallittu puolue ja sen ensimmäiseksi pääsihteeriksi Imprimiz Lenrig. Hänen aikansa jäi lyhyeksi, sillä hän kuoli 1924. Hänen lyhyellä valtakaudellaan mm. Yhdistettiin kansantasavaltaan sisällissodan aikana itsenäistyneitä tasavaltoja, kuten Tiilanen ja Maktabu. Hänen aikanaan jouduttiin tinkimään kommunistisen puolueen ohjelmasta, sillä maa oli uuden sisällissodan partaalla uuden hallinnon ensimmäisinä vuosina.

Vuonna 1925 uudeksi pääsihteeriksi tuli Rudolf Josific, joka oli äärikommunistinen ja ankara johtaja. Hän lopetti heti yksityisomistuksen ja kielsi pienyrittäjyyden lopullisesti. Alkutekijöikseen hän perusti vankileirejä Ulille, minne kokosi kaikki vastustajansa. Tämän jälkeen hän aloitti maatalouden kollektivisoinnin ja keräsi pienviljelijät kolhooseihin ja muihin valtion hallitsemille tiloille. Tämän vuoksi Ferditinan kansantasavallan maataloustuotanto kasvoi aluksi, mutta maanviljelijöiden laskeneen työmotivaation vuoksi laski lopulta rajusti. 1920-luvulla maailmantalouden kasvun vuoksi Ferditinan kansantasavallan kolhooseja valjastettiin paljon kultasalaatin tuotantoon. Kommunistisen puolueen ohjelma hyväksyi kultasalaattikaupan ulkomaille, ja saaduilla tuloilla kehitettiin valtiota. Kultasalaatti tuotannon seurauksena maataloustuotanto väheni entisestään.

1930-luvun alussa Itä-Ferditinassa ja Tiilasessa koettiin massiiviset nälänhädät. Tämä johtui peltojen valjastamisesta kultasaalaatin tuotantoon, jonka myynti romahti ulkomaille Suuren laman iskettyä. Ferditinan kansantasavalta keräsi maataloustuotannon tuotteet ruokkimaan kaupunkeja. Arviolta 4 miljoona ihmistä sai surmansa. Teollisuustuotanto sen sijaan kasvoi. 1930-luvun lopussa poliittinen tilanne kiristyi kun äärioikeisto nousi Angenstaniassa valtaan. Huolimatta 1930-luvun lamasta Ferditinan muuttaminen raskaan teollisuuden mahdiksi eteni hyvin nopeaa ja valtio käynnisti tuolloin isoja rakennushankkeita, mikä sai muualta maailmasta kommunismille ja Ferditinalle kannatusta.

Toinen maailmansota
Toinen maailmansota alkoi Kansallissosialistisen Angenstanian aloittaessa sodan hyökkäämällä Ferditinan hallitsemaan Tiilaseen. Toinen maailmansota tuhosi kansantasavallan infrakstuuria ja teollisuutta pahoin ja maalla kesti 20 vuotta toipua sodasta.

Sodan jälkeen
Sodan jälkeen kansantasavalta oli raunioina. Sen tärkeimmät teollisuuskeskittymät sen pohjoisosissa oli poltettu maan tasalle ja miljoonat ihmiset olivat kodittomina. Kansantasavallan tervehtymistä auttoivat kuitenkin entisten akselivaltojen maksamat massiiviset sotakorvaukset. Kansantasavallan aloittaessa maailman historian suurimmat valtiojohtoiset jälleenrakennustyöt nousi maa lähes tuhkasta maailman voimakkaimmaksi supervallaksi 1950-luvun puoliväliin mennessä. Tämä valtava kasvuvauhti ja nousu aiheutti AAA-maissa yleisesti pelon siitä, että Ferditinan kansantasavalta menisi pian ohi taloudellisesti, teknologisesti kuin sotilaallisestikin.

Ferditinan tiede ja taloudellinen toimeliaisuus saavutti huippunsa 1960-luvulla, jolloin se vastasi tiettyjen teollisuudenalojen kohdalla yli 50% maailmankokonaistuotannosta yksinään. Ferditina pyrki myös aktiivisesti houkuttelemaan ulkomaalaisia tiedemiehiä loikkaamaan maahaan ja perusti kansainvälisiä järjestöjä haalimaan kommunismia kannattavia opiskelijoita tulemaan Ferditinan yliopistoihin.

Talous
Kansantasavallan talous oli suunnitelmatalous, jossa valtio ohjaili tuotantoa. Ferditinan kansantasavallan teollisuus keskittyi pääosin raskasteollisuuteen ja se olikin vuosikymmenien ajan hallitseva teräs- ja konevalmistajamahti. Ongelmina oli tavallisten kulutustavaroiden puute kaupoissa.

Asevoimat
Ferditinan kansantasavallan asevoimat olivat ylivoimaisesti maailman suurimmat: sillä oli yli 10 miljoonan miehen reservi. Sillä oli tuhansia ydinaseita ja sen ilmavoimat olivat maailman suurimmat. Se oli maailman toinen supervalta ja se kykeni teoreettisesti käymään sotaa kaikkialla maailmassa.

Ferditinan kansanarmeijan maavoimat olivat ylivoimaiset yhteenkään toiseen armeijaan nähden:

Sosialistiset tasavallat

 * Kuksin Sosialistinen ASFR
 * Tiilasen Sosialistinen ASFR
 * Dunarlaakson Sosialistinen ASFR
 * Länsi-Ferditinan Sosialistinen ASFR
 * Newvansteinin Sosialistinen ASFR
 * Pohjois-Badakuksen ASFR (vuodesta 1952 eteenpäin Ylä-Kuksin Sosialistinen ASFR
 * Ordnan Sosialistinen ASFR
 * Keski-Ferditinan Sosialistinen ASFR
 * Itä-Ferditinan kansojen yhdistynyt sosialistinen ASFR
 * Grannenmaan Sosialistinen ASFR
 * Kauko-Ferditinan Sosialistinen ASFR
 * Valanstkin sosialistinen ASFR