Alentiina

Alentiina eli Alentiinan tasavalta on valtio Alentinian särkkärykelmän eteläosissa Yhdyssärkkäin etelänaapurina. Alentiinassa asuu 14 miljoonaa ihmistä ja sen pinta-ala on 190.000 neliökilometriä. Maan pääkaupunki ja samalla suurin kaupunki on pohjoisrannikolla sijaitseva Gulaman satamakaupunki.

Alentiinan saarta kutsuttiin vuoteen 1892 asti ferditinalaisten siirtomaavalloittajien antamalla nimellä Uusi-Maktabu.

Historia
Alentiinassa on ollut asutusta jo tuhansia vuosia. Alentiina koostui muinoin useista itsenäisistä kaupunkivaltioista, merkittävimpinä Condi ja Gulfe (Gulama).

Alentiina oli vuosisatoja osa Ferditinaa sen siirtomaana, kunnes Ferditinan-Yhdyssärkkäin sodan jälkeen tehdyn sopimuksen mukaan Ferditinan oli vetäydyttävä Alentinian alueelta. Etelä-Alentinia oli luovutettava Alentinian Yhdysvalloille kun taas Alentiinasta tuli oma itsenäinen Alentiinan keisarikuntansa 1892, ensimmäisen keisarin ollessa Mercos I. Yhdyssärkät piittasi vähän väliä pikkuvaltion suveriniteetistä ja miehitti maan 1899-1902. Gulaman rauhassa keisarikunnasta tuli Yhdyssärkkäin osa. Maan uusitsenäistyminen oli tarkoitus tapahtua ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta epävakaa maailmanpoliittinen tilanne ajoi Yhdyssärkät jatkamaan miehitystä. Tämä synnytti kaikkien poliittisten puolueiden, paitsi kommunistien muodostaman liittouman, Alentiinan vastarintaliikkeen vastustamaan Yhdyssärkkäin miehitystä. Lopulta 1932 Alentiina itsenäistyi uudelleen omaksi Alentiinan tasavallakseen. Tasavallan aikana oli melko rauhallista, mutta Yhdyssärkät pelkäsi että se voisi joutua Arriban miehittämäksi tai jopa liittoutua sen kanssa ennen toista maailmansotaa ja sen aikana, minkä vuoksi Yhdyssärkät nosti Faran Denomin denomistihallituksen valtaan ja Denomista tuli toisen maailmansodan ajaksi Alentiinan diktaattori. Hänen valtansa oli täysin Yhdyssärkkäin aikaansaannosta ja hänestä tulikin riippuvainen maasta. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdyssärkät lopetti 1946 Denomin tukemisen, josta seurasi sisällissota 1946-1949. Sisällissodan voitti Ferditinan kansantasavallan tukema kommunistinen ACC, joka Naman Colebrin johdolla nousi hallitsevaksi puolueeksi lakkauttaen demokratian lopullisesti ja luoden Alentiinasta kommunistisen yksipuoluejärjestelmän. Tätä Yhdyssärkät ei hyväksynyt vaan yritti luoda sisäisen kapinan maahan tukemalla Hylkyjenlahden kapinaa 1961. Kapina epäonnistui. Yhdyssärkät asetti Alentiinan täydelliseen kauppasaartoon 1961. Tämä rasitti maan taloutta ja maassa koettiin suuri nälänhätä 1980-luvun alussa kuivuuden takia. Yhdyssärkät kieltäytyi avustamasta maata nälänhädän aikana, mikä aiheutti avunantokriisin, missä Yhdyssärkkää uhattiin pakotteilla, ellei maa osallistuisi Alentiinan hädän lievittämiseen. Colebri kuoli 1989. Hänen jälkeen valtaan nousi Monseur Elmato, joka ei saanut pidettyä hajoavaa maata kasassa, vaan tämä johti maan 1989-1990 Alentiinan hajoamissotaan. Hajoammissodan jälkeen maa rauhoittui ja kansainvälisen yhteisön voimin maahan luotiin demokraattinen järjestelmä. Yhdyssärkät lopetti 1993 kauppasaarron. Tämän seurauksena halvat valmistuskustannukset ja työvoima vetivätkin Yhdyssärkkäläistä yritystoimintaa varsinkin maan eteläosista Alentiinaan, mikä onkin näkynyt maan talouden vankkana kasvuna. Sen sijaan se on aiheuttanut Etelä-Alentiniaan suurtyöttömyyttä, kun salmen toisella puolella kustannukset ovat moninkymmenkertaisesti pienemmät.

Nykypäivän Alentiinassa kärsitään edelleen useista puutteista. Maa jakautui jo siirtomaavallan aikana vauraampaan, Alentiiniansalmen rannikolla sijaitsevaan pohjoisosaan ja sitä ympäröivää köyhään maaseutuun. Tuloerot ovat hyvin suuret ja arviolta 70% kansasta elää köyhyysrajalla. Lähes kaksi miljoonaa alentiinalaista on lähtenyt siirtolaisiksi ulkomaille, pääasiassa Yhdyssärkkiin.

Talous
Alentiinan talouden tärkeimmät painopisteet ovat rahakasvien viljely ja vaateteollisuus. Tärkein kauppasatama on Port Gulaman satama. BKT on särkkien alhaisimpia.

Viennistä suurin osa menee Yhdyssärkkiin. Tuonnista suurin osa tulee myös sieltä.

Liikenne
Alentiinan liikenneverkko on melko heikko, joskin junamatkustaminen on hyvin suosittua ja edullista. Alentiinassa kulkee yksi päärata idän ja lännen välillä, jota liikennöidään päivittäin useita kertoja. Höyryjunat ovat yleisesti vielä käytössä. Tiestä suurin osa on hiekka ja polkutietä, päällystettyjä teitä vain vähän.

Väestö
Alentiinassa asuu 14 miljoonaa ihmistä. Suurin osa väestöstä asuu länsi- ja pohjoisrannikolla, eteläosassa asutus on harvaa maaseutuasutusta. Suurin kaupunki on 1.5 miljoonan asukkaan Gulama maan pohjoisosassa.