Taari

Taari eli Taarainmaa on historiallinen alue, nykyinen maakunta ja entinen kuningaskunta Angenstaniassa. Taari on saanut nimensä Kuksin alueelta tulleista Taareista. Taarin pinta-ala on 225.000 neliökilometriä ja väkiluku 98 miljoonaa. Taari sijaitsee Angenstanian "Keski-idässä". Taarin hallinnollinen keskus on Westantinopoli.

Taari on ollut itsenäinen kuningaskunta keskiajalta periaatteessa vuoteen 1795, vaikkakin välissä joutunut yleensä naapureidensa valloittamaksi. Kuningaskunta on kuitenkin perustettu uudelleen, mutta 1795 Taari joutui Angenstanian suuren vallankumouksen yhteydessä sotaan maan kanssa. Angenstanian vallankumoukselliset julistivat sodan maata vastaan, koska se ei suostunut luovuttamaan Angenstaniassa hallinneita aatelisia eikä luopunut itsevaltiudesta. Angenstania valloitti maan 1795 milloin vallankumoukselliset julistivat maan osaksi Angenstaniaa.

Taari oli aikanaan suuri siirtomaavalta. Taarin itsenäisyys on herättänyt vuodesta 2010 asti laajaa keskustelua. Itsenäisyyden pääpuoltajana on pidetty maan entnistä taustaa sekä omaa historiaa. Vastustajat sanovat Taarin olevan nykyään niin kiinni Angenstaniassa että valtio on investoinut alueelle paljon infraa. Taarin tasavallan perustamiseksi on ehdotettu irrollistamisprosessia joka päättyisi aikaisintaa 2020-luvun puolivälissä. Angenstanian valtio ei ole vielä ottanut asiaan kantaa, mutta ilmoitti tiedottavansa asiasta syksyllä 2016. Mahdollinen kansanäänestys toteutuisi vuonna 2018, mutta tämän hetkisten tietojen mukaan suurin osa Taarin asukkaista olisi itsenäisyyttä vastaan.

Historia
Taarin alueelle saapui 600-800-lukujen välissä Taareja, jotka tulivat idästä Kuksin alueelta ryöstelemään Maktabun jäänteitä. Taarit asettuivat aloilleen uuteen maahansa. Taarin kuningaskunta perustettiin 900-luvulla. Taarit ryöstelivät keskiajalla Sydän-Angenstaniaa

1100-luvulla ristiretkien alettua Taari joutui Sydän-Angenstanian valtioiden ja Suuren Kaanikunnan sodan väliin. Taari yritti puolustaa itsenäisyyttään mutta kumpikin osapuoli valloitti maan nopeasti itselleen. Varsinaiset Taarit alueelta karkotettiin itään, missä he muuttivat Kaanikunnan alueille asumaan. Vasta 1300-luvulla ristiretkien jo päätyttyä Taarin kuningaskunta julistautui uudelleen itsenäiseksi Angenstanialaisen kuningaskunnan (Angenstanialainen tasavalta) alaisuudesta. 1400-luvulla uusi Yhdistyneen Angenstanian kuningaskunta taisteli Kaanikuntaa vastaan Taarin tuella. 1500-luvulla maa kävi sotaa Pommerin kuningaskuntaa vastaan. 1550-luvulla maa kukistui Pispaspisin alle. Maa perustettiin uudelleen 1581.

1600-luvulla Taarin kuningaskunta kehittyi nopeasti ja se oli keskeisessä asemassa Manner-Angenstaniassa käydyissä 1600-luvun sodissa. Taarista tuli voitokkaiden sotien ansiosta siirtomaavalta. Merkittävin voitto oli vuonna 1661 käyty Suur-Pommerin taistelu, jossa Taarin kuningaskunta kukisti puolet vahvemman Angenstanian joukot. Suurimmillaan Taari oli 1700-luvulla. Taari kävi sotaa 1600-luvulla Angenstaniaa, Pommeria, Angenstanialaista kuningaskuntaa, Suurmaata vastaan.

1700-luvulla Taarin olessa suurimmillaan maa osallistui Suureen idän sotaan, missä maa kykeni vastaamaan Angenstaniaa vastaan. Maa valloitti Angenstanian siirtomaita että mannermaita. Pommeri liitettiin Taariin 1721, mutta itsenäistyi uudestaan 1756.

Pommerin menetyksen jälkeen maa alkoi heiketä merkittävästi Angenstanian voimistumisen vuoksi. Taarissa tiedostettiin hyvin että Angenstaniasta oli tullut maailman suurin impeurumi, mikä meinasi että Taari voisi helposti kukistua Angenstanialle. Maa joutui vetäytymään siirtomaistaan 1781, ja luovuttamaan maa-alueita Angenstanialle. Lopulta 1795 maa joutui sotaan Angenstanian kanssa ja menetti itsenäisyytensä.

Taaria hallitsi koko sen olemassa olon ajan 1300-luvulta asti Halseinin aatelissuku, joka saapui Kaanisotien takia alueelle ja saavutti suurta kunniaa niissä.

Angenstanian aika
Taari alkoi teollistua Sydän-Angenstanian jälkeen 1860-luvulla. Taarin oli Angenstanian toiseksi teollistunein osa 1890. Taarin väestö lähti nousuun. Taari hyötyi sijainnistaan Sydän- ja Itä-Angenstanian välillä. Taarin teollisuus erikoistui vaate- ja huonekalu- ja kulutushyödyketeollisuuteen. Taari liitettiiin rautatie- ja maantieverkosto lähemmäksi Sydän-Angenstanian keskuksia, mikä toi Taariin vain enemmän ja enemmän yrityksiä ja kasvua. Taarin väkiluku saavutti vuonna 1960 70 miljoonaa. Tänä päivänä Taari on yksi Angenstanian maakunnista. Taarin väkiluku oli 2015 98.3 miljoonaa, 100 miljoonaa asukasta tulee todennäköisesti rikkoutumaan 2020-luvulla.

Talous
Taarin talous perustuu kaupankäyntiin Sydän-Angenstanian keskuksiin. Taarissa on tänä päivänä voimakas finanssi- ja pankkisektori, mikä on yksi tärkeimmistä talouden aloista Taarissa. Taari ei ole kärsinyt niin pahasti teollisuuden supistumisesta, koska Angenstanian keskukset sijaitsevat lähellä Taaria. Tärkeitä teollisuudenaloja ovat vaate-, kone- ja telakkateollisuus. Taarilainen tienasi keskimäärin hieman enemmän kuin koko Angenstaniassa keskimäärin vuonna 2015.

Politiikka ja hallinto
Taari on yksi Angenstanian maakunnista ja sen pääkaupunki on Westerdalh. Taarin maaherra on Johan L. Jardin. Taarissa on 1367 kunta- ja 564 kaupunki-nimitystä käyttävää paikallishallinnon organisaatiota. Taari on vahvaa keskusta-oikeistolaista kannatusaluetta. Suosituin puolue vuoden 2014 parlamenttivaaleissa oli Forum. Myös Angenstanian Keskustapuolue ja Taarin itsenäisyyspuolue ovat vahvoja puolueita alueella.

Liikenne
Taarin tärkeimmät liikenneyhteydet ovat Angenstanian tie eli valtatie 14, Itä-Angenstanian- ja Westerdalhin radat. Tärkeimmät rautatieliikenteen solmukohdat ovat Westerdalh ja Tammeril. Lentoliikennettä hoitaa 12 lentoasemaa. Tärkeimmät kauppasatamat ovat Taarin kauppasatama sekä Taarin vapaakauppaalueen kansainvälinen satama.