Maktabulaissodat

Maktabulaissodat käytiin noin vuosien 400 eKr-100 eKr. välillä Maktabun tasavallan (Maktabun keisarikunta) ja sen liittolaisten ja Länsiferdien valtakunnan välillä. Sodat kestivät noin 300 vuotta, mutta niiden välissä oli pitempiä rauhallisia jaksoja, kuten Balmanin rauhassa sovittu 50 vuoden aselepo. Sodat päättyivät lopulta Maktabun tasavallan voittoon ja sotien voitto oli merkittävin syy sille, miksi Maktabusta kasvoi sotien jälkeen maailman ensimmäinen supervalta. Maktabulaissotien uhrien määrästä on vain arvioita, määrät liikkuvat 100.000 ja 700.000 ihmishengen välillä, tehden niistä antiikin ajan tuhoisimman sodan.

Syynä sodille oli se, että Länsi-Ferditinaan syntyi kaksi tasavahvuista valtakuntaa yli muiden. Länsiferdit alistivat pienemmät heimot valtansa alle, kun taas Maktabun kaupunkivaltio kokosi naapurikaupungeista liittouman vastustamaan länsiferdien valtakunnan laajenemista ja pyrki itse tätä hyväksikäyttäen laajentamaan aluettaan. Lopulta kilpailevat valtakunnat ajautuivat sotaan keskenään Länsi-Ferditinan herruudesta. Sodat päätti Vastrian ja Maktabun rajalla käyty Cas Casin taistelu.