Suuri Kivierämaa

Suuri Kivierämaa eli Kivierämaa on maailman suurin aavikko. Suuren Kivierämaan pinta-ala on 12.300.000 neliökilometriä mikä tekee siitä pinta-alaltaan ylivoimaisesti suurimman aavikon. Kivierämaa jakaa Manner-Angenstanian kahteen: Pohjoiseen ja eteläiseen Manner-Angenstaniaan. Neljällä valtiolla on maapinta-alaa Kivierämaasta: Ferditinalla, Angenstanialla, Angenstanialaisella tasavalla ja Badakuksella. Yhteensä Suuressa Kivierämaassa asuu 46.000 ihmistä, mikä tekee siitä maailman harvimmin asutun alueen. Tästä luvusta on kuitenkin pois laskettu vierastyöläiset.

Suuri Kivierämaa on ilmastoltaan äärimmäisen karu: Päivisin varsinkin Keskierämaan alueella voi olla yli +40 astetta ja öisin yli -20 pakkasastetta. Suuressa Kivierämaassa on alueita, joiden vesisateista ei ole koskaan ollut tietoa. Kivierämaan syrjäisimillä seuduilla on alueita missä ilmakehä on ohuempi kuin muualla. Joideinkin alueiden olosuhteita on verrattu Fearin olosuhteisiin.

Suuressa Kivierämaassa tiedetään olleen vielä 12.000 tuhatta vuotta sitten arojen ja lakeuden tapaisia viljavia jokilaaksoja. Kuivuminen on todennäköisesti johtunut Kivierämaan jäämisestä kauas merenrannasta nykyisen Angenstanian syntyessä. Lisäksi maa on ollut ennen kuivumistaan ilmastoltaan toisenlainen kuin Ferditina.

Maantiede
Suuri Kivierämaa on pinnanmuodoltaan mäkistä ja tasaista aavikkoa, pölyisästä soraa, kiveä ja hiekkaa. Välillä maastoa täydentävät korkeat kalliot. Suuret siirtolohkareet saattavat täydentää tasaisia kivikenttiä. Pöly ja kuivuus ovat läsnä jatkuvasti. Toisaalla, varsikin Itä-Angenstanian alapuolella sijaitsevassa Kivierämaassa sijaitsee kuivuneiden jokien uomia. Hiekkamyrskyt ja massiiviset tuulet raivoavat Kivierämaassa usein, varsinkin Keskierämaan alueella koetaan yleisesti jopa 300 metriä sekunnissa puhaltavia supermyrskyjä. Nämä luovat uusia kallioita keräämällä kiviaineista suurin kasoihin.

Historia
Kivierämaa on aavikkona aika vanha: ensimmäisen kerran Kivierämaa oli laajana aavikkona jo 2 miljoonaa vuotta sitten. Välillä se jäätyi karuksi kylmyysaavikoksi, välillä siellä kasvoi kitukasvuista kuivaa aroa. Kivierämaasta tuli elämälle suotuisin vasta viime aikoina: noin vuosien 18.000-12.000 välillä Kivierämaassa virtasi vettä, satoi runsaasti sekä alueella esiintyi tiheitä metsiä. Tämä johtui läheisestä mannerjäätiköstä, josta virtasi vettä alueelle. Kivierämaan ilmasto alkoi dramaattisesti muuttua 11000 vuotta ennen ajanlaskun alkua, jolloin meriraja alkoi paeta. Kivierämaan kuivuus alkoi ensin Keskierämaasta, missä tiheät metsät kuihtuivat kitukasvuiseksi aroksi. Noin 12.000 vuotta sitten tapahtui rajuin aika: Lähes 5000 vuoden äärimmäinen kuivuus odotti Kivierämaata. Dramaattisinta oli meren katoaminen kauas Angenstaniaan ja Tiilasenmeren kuivuminen nykyisenlaiseksi järveksi. Tämä tappoi kasvuston kokonaan keskisestä Kivierämaasta, mikä tuhosi lopulta ensin eteläisen ja pohjoisen Kivierämaan kasvustot. Noin vuonna 7000 eKr. Kivierämaasta oli tullut tappavan kuiva ja karu. Seuraavien vuosituhansien ajan Kivierämaata koettilivat äärimmäinen kylmyys.

Pinta-ala
Kivierämaa laajenee jollain alueilla, mutta pienenee toisaalla. Eniten Kivierämaata katoaa Itä-Ferditan ja Badakuksen alueilla ja Kivierämaan odotetaan menettävän seuraavan 5.000 vuoden aikana puolet pinta-alastaan.

Kivierämaan laajentumista tapahtuu ns. "riskialueilla" jotka muistuttavat eniten Kivierämaata ennen kuihtumista. Luokitusta alueista käytetään 1-10, joista 1 matalin ja 10 korkein. Hälyttävin tilanne on Tiilasessa jossa arvioksi on asetettu 10, koska Tiilanen on todistetusti osa entistä vihreää Kivierämaata, joka kuitenkin Tiilasen järven vuoksi selvityi. Tiilanen oli vielä 5000 vuotta sitten 25% suurempi. Tiilasen pinnan muodot täsmäävät Kivierämaahan. On arvioitu että nykyisellä tahdilla Tiilasesta tulisi osa Kivierämaata 7.000 vuoden kuluessa. Toisaalta tähän ei ole laskettu tekijöitä jotka tulevat nopeuttamaan tapahtumaa puolella. Tiilaselle varsinkin vuosi 2013 oli kova: se menetti 0.01% pinta-alastaan.

Ehdotuksia
Suurta Kivierämaata on ehdotettu terraformoitavaksi. Kivierämaan terraformointi olisi suhteellisen helppoa, vaikkakin ilmastonhallinta monilla alueilla on haastavaa. Useat yhdistykset ja järjestöt kannattavat terraformaatiota, koska tästä vapautuisi miljoonia neliökilometrejä asutettavaa maata varsinkin helpottamaan ylikansoitetun Sydän-Angenstanian tilannetta. Lisäksi saataisin estettyä laajojen tiheään asuttujen alueiden aavikoituminen. Vuonna 2015 alettiin keräämään Kivierämaassa maata hallitsevien valtioiden mielipiteitä asiasta.

Badakus
Badakuksen virallinen kanta on, että terraformointi on mahdollista, mutta se vaatii huolellista ja pitkän ajan vievää prosessia ja tutkimusta. Mikäli terraformointi myöhemmin toteutteisiin, pitäisi Badakuksen mukaan sen tapahtua hitaasti, jopa vuosisatojen prosessina.

Angenstanialainen tasavalta
Angenstanialainen tasavalta ei aio ottaa kantaa asiaan, koska vaikutukset koskisivat niin minimaalisesti sitä. Toistaalta, Westerdalhin kaupungin suojaamista aavikoitumiselta tasavalta kannattaa.

Angenstania
Angenstanian kanta asiaan on, että koko kivierämaata ei ole tarvetta terraformoida. Angenstania haluaisi suojata Sydän-Angenstanian aavikoitumiselta.

Äärimmäisiä sääennätyksia

 * Korkein lämpötila: +56.8 astetta, Claim 17806, Angenstanian Kivierämaa.
 * Matalin lämpötila: -72.4 astetta, Borderarea 6845, Grannenmaa, Ferditina ja Angenstania.
 * Nopein lämpötilan nousu: 30 astetta kahdessa minuutissa, Fronter 4858, Angestanian kivierämaa.
 * Tuuli: 200 metriä sekunnissa, kymmenen minuutin ajan, AGG-466, Ferditina.
 * Sade: 0 mm vuodessa, SEV-145 REGION, Angenstania.