Badakus

Badakus eli Badakuksen tasavalta on valtio itäisessä Manner-Angenstaniassa. Maa rajautuu pohjoisessa Angenstaniaan ja Ferditinaan, lännessä Ferditinaan kuuluvaan Dunarlaakson tasavaltaan, idässä Angenstaniaan ja etelässä Ferditinaan kuuluvaan Kuksin tasavaltaan. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Sturmhohen.

Badakus on tänä päivänä yksi maailman vauraimpia valtioita. Se on rikastunut suurilla luonnonvaroillaan, joihin kuuluvat malmit, öljy, maakaasu, metsät ja vesivoima. Badakus on maailman vuoristoisimpia valtioita: 65% valtiosta on vuoristoa. Badakus itsenäistyi Ferditinasta 1917, jota ennen se oli vuodesta 1809 ollut reaaliunionissa Ferditinan kanssa, vaikkakin loppuaikoinaan oli hyvin voimakkaan Ferditinan vaikutusvallan alaisuudessa. Maa oli myös Pispaspisin aikaan 1500-luvulla impeurumina, jolloin se kasvoi maailman historian suurimmaksi impeurumiksi.

Badakus on suhteessa kokoonsa nähden suuri talous ja yksi maailman nykyisistä merkittävimmistä talouksista. Tämä vahva taloudellinen asema on antanut maalle lempinimen "Talermannin tiikeri".

Vaara-Badakus
Vaara-Badakus on Badakuksen läntisen osan keskimatala alue, jolle tyypillistä ovat jokilaaksot ja kumpuilevat pienet vaarat ja suuret metsät. Vaara-Badakuksen maanpinta kohoaa noin 300 kilometriä maan rajalta Snanerin linjalle saakka, missä alue muuttuu Vuori-Badakukseksi. Vaara-Badakuksessa oli ennen toimivia tulivuoria, viimeinen tulivuori Mount Stark julistettiin vuoden 1899 mittauksessa sammuneeksi.

Vuori-Badakus
Badakuksen keskiosissa sijaitsee Vuori-Badakus, jossa sijaitsevat maan korkeimmat vuoret. Maailman korkein vuori Talermann, jonka korkeus on 8848 metriä. Vuorta ei tule sekoittaa saman nimiseen vuoristoon.

Metsä-Badakus
Badakuksen pohjoisosissa sijaitsee Metsä-Badakus joka on kumpuilevaa seutua, joita täydentävät muutamat vaarat ja mäet. Metsä-Badakuksessa sijaitsee tulivuoria, joiden tuhka on muuttanut maaperän hyväksi kasvualustaksi, minkä vuoksi nimensä mukaisesti Metsä-Badakuksessa on laajoja metsä-alueita.

Alanko-Badakus
Alanko-Badakus sijaitsee itäisessä ja eteläisessä Badakuksessa, jotka ovat myös maan tiheimmin asutut alueet. Maan suurimmat kaupungit sijaitsevat siellä. Maasto on pääasissa aroa ja metsää.

Esihistoria
Badakus oli aikoinaan hyvinkin tuliperäinen, mikä teki sen alankoalueista hyvin viljavat. nykyihminen saapui Badakukseen 22.000 vuotta sitten, maanviljelys alueella kehitettiin 4500 vuotta sitten.

Rautakausi, Badakukselaisen kulttuurin kukoistus ja rajankäyntiä Maktabun kanssa
Badakuksen ensimmäinen sivilisaatio oli Badakuksen kuningaskunta, joka perustettiin noin ajanlaskun alun aikoihin. Badakukselainen yhteiskunta kehittyi pitkälle mikä johti Badakuksen renesanssiin. Tällöin Badakuksen kuningaskunnan katsotaan olevan kehittyneempi kuin Maktabun impeurumi. Noin vuoden 100 tienolla Maktabu ja Badakus kohtasivat mikä kuitenkin johti Badakuksen taipumiseen. Impeurumin kriisin vuoksi kuitenkin kaukana sijainneen Badakuksen oli helppo valloittaa Isojokilaaksoa itselleen.

Keskiaika
Maktabun tuho ei vaikuttanut Badakukseen aluksi merkittävästi, mutta varhaiskeskiajalla useat Badakuksen ympärillä olevat vihamieliset heimot hyökkäsivät Badakukseen. Nämä heikensivät Badakusta, mikä johti 500-600-luvulla Badakuksen kukoistuksen taantumiseen. Heimot hyökkäsivät myöhemmin Angenstaniaan, minne ne perustivat valloittamilleen alueilla useita uusia kuningaskuntia.

Sydänkeskiajalla Badakuksen kuningaskunta onnistui viimein kukistamaan vihollisensa ja pääsi laajenemaan etelään ja länteen. Ferditinan kuningaskunnan kanssa käytiin jo kauppaa mikä toi Ferditinalaista kulttuuria Badakukseen. Maahan tulivat myös ensimmäiset ferdi- ja angenstanialaisasukaat. Badakus oli keskiajan levottomina aikoina heti Suuren kaanikunnan jälkeen keskiajan mahtavin ja yhtenäisin valtio.

Myöhäiskeskiajalla maa säästyi rutolta, minkä vuoksi kehitys alkoi ottaa uutta vauhtia. 1300-luvulla angenstaniasta tehtiin kauppamatkoja Badakukseen ja muutamat kauppiaat muuttivat sinne. 1400-luvulla muuttoliike kasvoi ja sadan vuoden aikana maahan oli muuttanut jo 15.000 angenstanialaista. 1400-luvun lopulla Ferditina valloitti maan. Maata koeteltiin kovalla kouralla Ferditinan "Kuolemanvuosina" mutta Pispaspisin johdolla maa itsenäistyi uudestaan 1521

Pispaspisin aika, Suuri Badakuksen Impeurumi
Pispaspis nousi 1521 uudelleen perustetun Badakuksen kuningaskunnan kuninkaaksi. Hänen johdollaan saatiin valloitettua takaisin koko Badakuksen historiallinen alue sekä saatiin Itä-Snarila. Maa joutui kuitenkin jo 1522 sotaan Cleaganin ruhtinaskuntaan vastaan, joka valloitti paljon alueita alueelta, mutta Badakus työnsi maan takaisin ja lopulta valloitti ja liitti sen hallintaansa. 1530-luvulla Ferditinaan suuntautuneet valloitusretket onnistuivat ja vuosikymmenen loppupuolella maa yletti valtansa jo Dunarsundin seudulle asti. 1540 Suuren kaanikunnan kanssa käytiin aluevaihtokauppaa mutta suhteet kiristyivät Kaanikunnan julistamaksi sodaksi 1543, mikä oli Kaanikunnalle hyvin tappiollista, ja ensimmäinen sota päättyi jo 1544 Kaanikunnan tappioon, mikä toi laajat Itä-Angenstanian arot Badakuksen alaisuuteen. Toinen sota alkoi 1546 joka sekin päättyi Kaanikunnan tappioon, ja Kaanikunta liitettiin kokonaan Badakukseen. 1549 Ferditina kukistui ja Dunarlaakso ja Tiilanen liitetettiin Badakukseen, 1550 aloitettiin kirjeenvaihto Angenstanian kuningaskunnan kanssa. Badakus esti kuningaskunnan laajenemisen ja Angenstania esitti uuden vaatimuksen Itä-Angenstaniasta. Badakus ei siihen suostunut. Tilanne kärjistyi 1555 sodaksi. Angenstania menestyi aluksi, mutta Badakus sai työnnettyä maan takaisin. Ensimmäinen rauha saatiin 1557, uusi sota alkoi 1558. Angenstanian kuningaskunta antautui 1561. Maan hallitus pakeni Arribaan, minne Pispaspis lähetti sotajoukon valloittamaan Arriban, jonka rannikko-alueita julistettiin 1562 Badakukselle. Suurimmillaan impeurumi oli 1565 jolloin se hallitsi aina Kuksista Arribbaan ja Itä-Cleaganista Länsi-Angenstaniaan.

Impeurumin tuho
Angenstaniassa oltiin katkeria maalle mikä näkyi jatkuvina levottomuuksina. Lopulta Pispaspis jotui taipumaan ja perusti maahan Angenstanian kuningaskunnan, joka kuitenkin kattoi vain pienen alueen Angenstaniasta. Pispaspis tuli kuningaskunnan kuninkaaksi ja muutenkin kuningaskunta joutui Badakuksen alaisuuteen. Huonon hallinnon kuningaskunta kaatui jonka jälkeen Angenstanian kuninkaan joukot palasivat maahan ja kaappasivat vallan hyväksi käyttäen kansan tyytymättömyyttä. Lopulta tämä uusi kuningaskunta hyökkäsi Pispaspisiä vastaan, ja menettäneenä kansan tuen Angenstaniassa tämä kärsi pahoja tappioita. Ferdtinassa alkoi kapina 1568 minkä vuoksi Ferditina perustettiin uudelleen. Impeurumi joutui Barbaarien hyökkäyksien kohteeksi. Lopulta Kaanikuntakin perustettiin uudelleen ja maa joutui sulloutumaan aikaisempien rajojensa sisäpuolelle. Lopulta maan hallitus pakeni Fishinlinnan kaupunkiin jota 5 eri piirittäjää piiritti. Lopulta kahden viikon piirityksen jälkeen maa antautui Angenstanialle.

Vuorisota, Angenstanian alaisuudessa ja Suuri idän sota
Antautumisen jälkeen Angenstania hyökkäsi muita miehittäjiä vastaan ja kukisti nämä nopeasti. Taistelut Ferditinan kanssa kärjistyivät 20 vuotiseksi Vuorisodaksi, joka päättyi Angenstanian voittoon. Angenstania sai koko nyky-Badakuksen alueen luukunottamatta aivan läntisimpiä osia. Lopulta 1650-luvulla maa sai koko Badakuksen hallintaan.

Suuri idän sota puhkesi vuonna 1700 ja Badakus joutui myrskyn silmään, 1717 Badakus joutui kokonaan miehitetyksi ja Angenstanialainen hallinto pakeni maasta. Lopulta 1721 päätettiin että Ferditina sai takaisin menettämänsä alueet. Angenstania alkoi nopeasti linnoittaa Badakusta. Samalla se liitti Badakuksen tiukemmin hallintaansa. 1752 Angenstania hyökkäsi uudelleen tappiollisesti.

Badakuksen sota
Fernando Suuren sotien jälkipuoliskolla yritti Fernando Suuri saada kansan suosion takaisin hyökkäämällä Badakukseen. Hän uskoi voiton pitävän hänet vallassa. Hän hyökkäsi Badakukseen 1808 ja valloitti maan nopeasti. Angenstanialaisten linnoitukset eivät pelastaneet Badakuksen pientä puolustusarmeijaa Ferditinalta. Maa liitettiin osaksi Ferditinaa 1809. Vastavalloitetun maan rauhoittamiseksi maasta tehtiin periaattessa itsenäinen: Badakuksesta tuli Suuriruhtinaskunta joka oli personaliunionissa Ferditinan keisarikunnan kanssa. Näin syntyi Ferditinan-Badakuksen keisarikunta

Teollinen aikakausi
Badakuksen ensimmäinen tehdas perustettiin 1820 kun Angenstanialainen Frenasdolio Co. joka aloitti tekstiilitehdastoiminnan. Maa teollistui 1800-luvun alkuvuosikymmeninä hitaasti. Kuitenkin 1850-luvulla huomattiin Badakuksen erinomaiset mahdollisuudet teollisuudelle. 1860-luvulla James Baratheon perusti Baratheon Co. kaivosyhtiön joka kasvoi myöhemmin maailman suurimmaksi. 1860-1870-lukujen vaihteessa alkoi Badakuksen kultaryntäys jolloin maan kehitys lähti historian suurimpaan nousuun. Seitsemän miljoonan asukkaan Badakukseen tuli kymmenessä vuodessa 2 miljoonaa uutta asukasta. Kullankaivajat asuttivat asumattomia korpimaita ja kultakuumeen lakattua he jäivät viljelemään maata. Useat muuttivat myös maan kasvavan teollisuuden palvelukseen. Maahan houkuteltiin ympäri maailmaa eri alojen ammattilaisia kehittämään maan taloutta. Puolen vuosisadan aikana Badakukseen tuli 7 miljoonaa uutta asukasta: yli tuplasti enemmän kuin 1800-luvun alussa. Vuonna 1900 Badakus oli Ferditinan keisarikunnan teollistunein ja kehittynein osa. Badakuksen osuus keisarikunnan teräksen tuotannosta oli 70% vuonna 1900.

Ensimmäinen maailmansota ja itsenäistyminen
Badakus joutui ensimmäisessä maailmansodassa Angenstanian miehittämäksi ja maasta käsin ohjattiin itärintaman taistelujen kulkua. Badakuksen teollisentuotannon osuus Ferditinassa oli suuri ja sen miehitys vaikutti dramaattisesti Ferditinan sodankäyntiin. Angenstanialaiset linnoittivat Badakusta ja rakensivat uusia tehtaita, kaivoksia ja vesivoimaloita.

Angenstanian tarkoitus oli liittää Badakus sodan jälkeen itseensä, mutta Badakuksen voimakkaan itsenäisyysliikkeen vuoksi tämä suunnitelma lopulta hylättiin. Angenstania alkoi tukea Badakuksen itsenäisyysliikettä. Ferditinan sisällissodassa Badakus onnistui Angenstanian tuella irrottautumaan Ferditinasta.

Badakuksesta tuli 4.11.1917 itsenäinen valtio. Maasta muodostettiin tasavalta, vaikkakin alussa monien mielestä maasta olisi pitänyt tehdä kuningaskunta vanhojen perinteiden mukaan.

Sisällissota ja 1930-luku
Maailmansodan jälkeen Angenstania lupasi vetäytyä itsenäisestä Badakuksesta. Angit olivat turvanneet kuitenkin miehityksellään ennen kaikkea rauhan vanhojen liikkeiden, Armfelt-liikkeen ja sen vastustajan BDD:n välillä. Kun angit eivät olleet turvaamassa rauhaa, syttyi Badakuksessa sisällissota, missä oikeistolainen Armfelt ja vasemmistolainen BDD taistelivat maan hallinnasta. Lopulta sodan päättämiseksi Angenstania hyökkäsi uudelleen itsenäiseen Badakukseen Armfeltin tueksi, mikä murskasi BDD:n vastarinnan.

Armfelt kuitenkin radikalisoitui 1920-luvun aikana ja 1930-luvulla se oli muuttunut radikaalioikeistolaiseksi, Kuksilaisaatteen kannatusliikkeeksi, joka haki mallia Arriban ja Angenstanian fasisteista. Armfelt kuitenkin menetti maltilliset jäsenensä ja se menetti valtansa maltillisen siiven ja BDD:n muodostaman liittouman takia. Liittouman vastatoimet ajoivat maan uuden sisällissodan partaalle, mutta kansan tuen käännyttyä liittouman puolelle menetti Armfelt tukensa ennen mahdollista toista sisällissotaa.

Toinen maailmansota
Toiseen maailmansotaan Badakus ajautui Ferditinan hyökätessä siihen syksyllä 1939. Badakus onnistui puolustautumaan ja Syyssodaksi kutsuttu konflikti päättyi periaatteessa tasapeliin.

Moderni Badakus
1950-luvulta Badakus alkoi modernisoitua. Badakukseen virtasi ulkomaisia sijoituksia ja suuret huippuvuodet olivat 1968-1971 aikana. Badakus avasi markkinoitaan. 1990-luvulta lähtien maa alkoi kehittää suuria talouskeskuksia maahan kuten Dharnanian kaupunginosaa. Maahan virtasi ulkomaista rakennustyövoimaa. Samaan aikaan Badakuksesta teollisuus supistuu ja korkeakoulutettu väestö työskentelee yhä korkeammissa viroissa. Perinteisesti voimakas metalli- ja kaivosteollisuus on siirtynyt pääasiassa Itä-Ferditinaan.

Badakuksen talousihme 1960- ja 1970-luvuilla
Badakuksen taloudellinen vaurastuminen alkoi 1950-luvulla, kun sodasta toipuva maa alkoi jälleenrakentaa valtiota. Badakuksen talousihmeeksi kutsuttu aika 1960-1980 loi Badakukseen vaurastuneen hyvinvointiyhteiskunnan ja 1980-luvulla Badakukselaisten elintaso oli maailman korkein. Maan taloudelle perustana toimi sen massiivinen raskasteollisuus, kuten terästeollisuus, mutta myös tekstiiliteollisuus ja ylipäätään Badakus hyötyi siitä, että maassa oli jo valmiiksi paljon teollisuutta. Sijainti kahden suurvallan: Angenstanian ja Ferditinan välissä loi tuottoisan kaupankäynnin pohjoiseen ja etelään, mikä kuitenkin aiheutti sen että maan talous rakentui kokonaan viennille näihin kahteen suurvaltaan ja sekin lähinnä metalliteollisuuden ja vaatetusteollisuuden aloille.

1980-luku ja maailman vaurain valtio
Badakus saavutti maailman vauraimman valtion aseman ihmisten hyvinvoinnin ja BKT:n asukaskohtaisilla mittareilla. Badakuksessa oli myös hyvin alhainen työttömyys: 1.9% työkykyisestä väestöstä oli työttömänä. Vuosikymmenen aikana Badakuksen taloudesta tuli yksi maailman liberaaleimmista ja vuosikymmenen loppupuolta kohti maan talous alkoi ylikuumentua.

Rakennemuutos ja talousbuumin ylikuumeneminen
1960-1980-luvuilla Badakuksessa nähtiin harvinaisen raju muuttoliike maalta kaupunkiin sekä maan köyhistä luoteis-, pohjois- ja koillisosista etelään. Badakuksen asutus oli perinteisesti vuoristoisen maaston takia keskittynyt laaksojen kyliin ja pikkukaupunkeihin. Ne laaksot, joista aikanaan löytyi luonnonvaroja tai olivat sattuneet liikenneyhteyksien varelle kasvoivat Badakuksen nykyisiksi suurkaupungeiksi. Esimerkkinä voidaan katsoa Yaelenburgin ja Dunariassa sijaitsevan Pohlan asukaskehitystä. Suuri Modernisaatio aiheutti Badakuksessa suuren kaupungistumisaallon: Badakuksen perinteiset pikkukaupungit kuihtuivat nopeasti samalla kun suurkaupungit, kuten Baskelburg, Yaelenburg ja Strumhohen kasvoivat niin voimakkaasti, että maa joutui säätämään asutuslakeja ja ottamaan ulkomaalaista lainaa asuttaakseen kaikki kaupunkeihin pyrkivät. Samalla Badakuksen tyhjentyneet alueet jäivät kuihtuviksi seuduiksi, joissa tänä päivänäkin on paljon köyhyyttä ja ongelmia, koska voimakas kaupungistuminen vei kaiken vaurauden Badakuksen suuriin kaupunkeihin.

1990-luvulla Badakuksen talous ylikuumeni ja yksitoikkoinen vienti ja lainarahoitteinen yritystoiminta sai niskaansa uuden ongelman kun talous lopulta romahti Ferditinan kansantasavallan kaatuessa. Ferditina ei pystynyt maksamaan velkojaan Badakukselle, mikä johti tuhansien yritysten konkursseihin ja Badakus painui syvään lamaan. Lamasta päästiin 1995, mutta Ferditina maksoi viimeiset velkansa vasta 2014.

Nyky-Badakus
1990-luvun lama antoi Badakukselle mahdollisuuden muuttua perinteisestä teollisuusvaltiosta uudeksi palveluyhteiskunnaksi. Tämä sattui sopivaan aikaan, sillä vuosikymmenen aikana teollisuus pakeni Ferditinaan halpojen kustannusten perässä. Taloudellisesti maa on edelleen säilyttänyt asemansa ja on edelleen tunnettu korkeatasoisten tuotteiden valmistaja.

Talous
Badakuksen talous perustuu luonnonvaroihin, koulutettuun työvoimaan, suureen palvelusektoriin ja avoimuuteen uusia yrityksiä kohtaan. Badakuksen bruttokansantuotteesta muodostui eniten palveluista (73%), teollisuudesta (25%) ja 2% maataloudesta. Bruttokansantuote asukasta kohti oli Badakuksessa 54.000 kultia. Badakuksen suurin yritys on ylivoimaisesti Baratheon Company, joka työllistää koko maailmassa 300.000 ihmistä, joista 43.000 Badakuksessa. Badakuksen suurimmat vientimaat ovat Ferditina, Angenstania ja Arriba.

Badakuksen rahayksikkö Badakuksen denaari (vaaluttatunnus BKD). Sitä hallinnoi ja laskee liikkeelle Badakuksen valtakunnanpankki.

Badakuksen valtionvelka oli pitkään maailman pienin, kunnes se velkaantui roimasti vuodesta 2010 vuoteen 2015. Sittemmin velka on jälleen kääntynyt selvään laskuun.

Badakuksessa tuloerot ovat hieman keskitasoa suuremmat, mutta huomattavasti pienemmät kuin naapurimaissa Angenstaniassa ja Ferditinassa.

Politiikka
Maan valtiopäämies on presidentti. Badakus on parlamentaarinen tasavalta. Presidentillä on hyvin vähän valtaoikeuksia. Badakus on jaettu provinsseihin, joita on 9. Provinsseilla on paikallishallinon virkoja, mutta millään provinssilla ei ole toistaiseksi autonomisia oikeuksia. Ylä-Badakukselle on harkittu autonomisia oikeuksia, koska alueella asuu paljon angenstanialaisia.

Aluejako
Badakus jaetaan provinsseihin, joita on 9. Provinssit jaetaan sen sijaan kuntiin. Badakuksessa on 568 kuntaa. Provinssit lueteltuna alla.

Väestö
Badakuksen väkiluku oli vuonna 2015 24.230000 asukasta. Badakuksen väestö kasvaa: syntyneiden suhde kuolleisiin on pienenentynyt mutta muuttovoitto erityisesti Ferditinan maaseudulta Badakuksen kaupunkeihin tuo paljon uutta väkeä. Badakuksen väestö on keskittynyt pääasiassa Isojoen varsille syntyneisin teollisuuskaupunkeihin. Suurimmat kaupungit ovat: Strumhohen (2.500.000 as.),Baskelburg (1.000.000 as.) ja Yaelenburg (900.000 as.) Badakus on maailman kaupungistunein valtio, mikäli pieniä kääpiövaltioita ei lasketa mukaan.

Badakuksen väestössä maahanmuuttajien osuus kasvaa, samalla kun sen oma syntyvyys on romahtanut huippuvuosista. Badakuksen 24 miljoonasta asukkaasta 35% maahanmuuttajataustaisija, suurin osa ferditinalaisia ja eldotaarilaisia. Jotkut ryhmät, kuten Badakuksenangenstanialaiset ovat eläneet maassa 1500-luvulta asti.

Suurimmat entniset ryhmät ovat Badakukselaiset, Kuksilaiset ja Ferditinalaiset Badakuksen Koillis-Kuksissa ja Ylä-Badakuksessa Angenstanilaiset

Liikenne
Badakuksessa on maailman tihein rautatieverkosto. Rautatie saapui Badakukseen 1860 kun Idän suuri rata valmistui. Ferditinan aikana Badakuksen rautatieverkostoa alettiin voimakkaasti kehittää palvelemaan suurteollisuuden tarpeita. Angenstanialaiset ovat rakentaneet maahan useita tietä ja rautatietä ensimmäisen- ja toisen maailmansodan aikana palvelemaan sotilaallisia tarpeita. Sodan jälkeen useat tiet ja rautatiet jäivät tarpeettomiksi, mutta useat kaivosyhtiöt hyödynsivät niitä pitkään huolimatta siitä ettei Badakuksen valtio niitä ylläpitänyt. Kaivosyhteisöjen kasvaessa teitä ja ratoja korjattiin ja niitä valjastettiin teollisuuden ja alueitten asukkaiden käyttöön.

Tärkein valtatie on valtatie 1, eli Idän tie. Tie kulkee Dunarsundista Ferditinasta Fishinlinnan kautta Badakuksen itärajalle Fort Snakeen, muodostaen jo vuosisatojen ajan yhden maailman tärkeimmistä kauppareiteistä. Tie varsin ruuhkaantunut minkä takia Badakuksen ja Ferditinan valtiot ovat alkaneet täydentää tien varrella olevien taajamien välistä tiestöä saadakseen paikallisliikennettä pois tieltä. Tiellä on jatkuvasti käynnissä tuhansia työllistäviä tietöitä.