Idäntie

Idäntie eli Suuri Idäntie "Badakuksentie" tai "Suuri Badakuksentie" on valtatie, joka kulkee Ferditinan Dunarsundista Isojokilaakson ja Fishinlinnan kaupungin kautta Badakuksen itärajalle Fort Snakeen Kivierämaan rajaseudulle. Tien pituus on 2100 kilometriä ja se on koko matkaltaan päällystetty ja vähintään 3+3 kaistainen. Tie on maailman yksi maailman vilkkaimmista teistä.

Idäntiellä voidaan tarkoittaa myös vuosisatojen ajan Dunarlaaksosta Badakukseen kulkureittiä.

Historia
Idäntie alkoi muodostua satoja vuosia ennen ajanlaskun alkua. Tuolloin tie koostui pääasissa yhteenliittyneistä kauppareitestä, jotka vaihtelivat kärryteistä aina kapeisiin metsäpolkuihin. Tie oli hyvin mutkainen ja mutainen ja tielle kaatuneet puut olivat arkipäivää. Maktabun valtakunta soti kiivasti tien hallinnasta ajanlaskun alun aikoihin. Lopulta se sai käsiinsä lähes Badakuksen rajalle yltävän osuuden, mitä se verotti. Muuta osuutta hallitsi Badakuksen kuningaskunta. 300-luvulla Maktabun valta heikentyi huomattavasti ja paikalliset vallanpitäjät saivat takaisin verotusoikeuden tiellä. Maktabu katosi tieltä hallitsemasta 400-luvulla ja Badakuksen kuningaskunta vahvisti asemaansa sen hallitsemisessa. Keskiajalla tien asema ensin heikentyi, mutta alkoi kauppareittinä kas vaa 1200-luvulta. 1400-luvulla tie oli tärkein reitti Badakukseen. Ferditinan kuningaskunta valloitti Badakuksen 1492 ja sai tien itselleen.

Ensimmäinen uudistusvaihe
Pispaspisin päästyä valtaan ja saadessaan tien käsiinsä hän tajusi tien tärkeyden. Ensitöikseen Pispaspis määräsi tien välillä Fishinlinna-Dunarsund vähintään kärryillä ajettavan kelpoiseksi. Samalla määrättiin myös paikallisten lääninherrojen velvollisuudeksi hoitaa tietä. Tämän jälkeen Pispas määräsi tien kivipäällystetyksi Fishinlinnasta historiallisen Badakuksen rajalle asti, mistä eteenpäin tien piti olla vähintää sorapäällysteinen. Tiellä käytävä kauppa lisääntyi satoja prosentteja Pispasin ansiosta. Kauppakaupungit tien varrella kasvoivat ja Isojoen merkitys kulkuväylänä väheni.

1600- ja 1700-luku
Angenstania valloitti Badakuksen, mutta ei ollut aluksi halukas kehittämään maan taloutta. Angenstaniassa Badakusta pidettiin korpimaana, josta emämaalle oli ainoastaan poliittinen hyöty. 1600-luvun lopulla Badakuksen arvo nousi ja sai aivan uuden merkityksen Suuren Idän sodan aikana. Sodan jälkeen Angenstania alkoi kehittää Badakusta monin tavoin ja Angenstanian hallitsema osuus Idäntiestä kunnostettiin. Samoin Ferditinassa.