Vanstein

Vanstein oli länsiangenstanialainen hallitsijasuku, joka hallitsi laajoja maa-alueita useiden pienten ruhtinaskuntien yhteen liittymänä Länsi-Angenstaniassa vuosina 1091-1841, ja jonka jäsenet hallitsivat hetkellisesti myös Ferditinaa sekä pyrkivät myös saamaan Angestanian kruunun hallintaansa. Vansteinin suku oli jo varhaiskeskiajalla jo merkittävä paikallinen hallitsijasuku, mutta 1000-luvulla se nousi merkittävään asemaan monien ruhtinassukujen sammuttua. Vansteinin suku voimistui myös pakottamalla pienemmät ruhtinaat ja herttuat suvun vasalleiksi. Vuonna 1422 syntyi Vansteinin liitto, johon kuului vuosien 1422-1816 välillä samaan aikaan parhaimmillaan yli kuusikymmentä eri ruhtinaskuntaa. Taitavan diplomatian ja strategisten avioliittojen avulla Vansteinin suku sai myös muita ruhtinaskuntia itselleen, jotka eivät kuuluneet kuitenkaan Vansteinin liittoon. Vansteinin suku pyrki myös Angenstanian kruunulle jo 1600-luvulla ja Ferditinan kruunulle 1721. Vansteinin suvun päämääränä tuolloin on pidetty ns. "Universaalin monarkian" luomista, johon Ferditina, Angenstanian ja Vansteinin liitto kuuluisivat yhden suvun alla. Lopulta Vansteinin suku pääsi hetkeksi hallitsemaan 1721-1724 Ferditinan keisarikuntaa ja tuolloin Ferditinan ja Vansteinin liiton välillä vallitsi personaaliunioni.

Vansteinin liiton valta-asema pysyi vahvana 1700-luvulla Ferditinan kanssa solmitun liittouman ansiosta, mutta Ferdando Suuren sotien jälkeisen tappion vuoksi Vansteinin liiton maat liitettiin suurimmaksi osaksi Angenstaniaan, kun liittolaisuussopimus ferdien kanssa menetti käytännössä merkityksensä. Vansteinin liitto lakkautettiin lokakuun 12. päivä 1816. Vansteinin suku sai kuitenkin entisiä Vansteinin liiton maitan muodollisiksi läänityksiksi aina vuoteen 1841 asti, jolloin läänitysoikeudet lakkautettiin, joten valtio oli olemassa Angenstanian vasallina teoriassa vielä kauan 1816 jälkeenkin.