Angenstanian tasavalta (1794)

Angenstanian tasavalta oli Angenstanian suuressa vallankumouksessa vallankumousmielisten perustama valistusaatteille pohjautunut valtio vuosina 1794-1814. Tasavalta ei koskaan varsinaisesti saavuttanut kunnollista valta-asemaa, vaan oli koko olemassa olonsa ajan kriisissä. Kriisien vuoksi tasavalta kumosi yksi toisensa jälkeen alkuperäset tasavaltalaiset aatteet ja oli periaatteessa vuodesta 1802 lähtien kenraali Halmanian yksinvalta. Lopulta Angenstanian tasavalta romahti 1814, minkä vuoksi se palasi kuningaskunnaksi.

Tasavalta perustettiin 1794 Angenstanian kansankokouksen otettua ylivallan valtakunnassa. Tasavalta oli ajautua ensitöikseen sisällissotaan monarkian kannattajien ja niiden armeijan joukkojen, jotka eivät vallankumousta kannattaneet kanssa. Sisällissota ei syttynyt, mutta sen estämiseksi tasavalta suoritti Marraskuun murhiksi kutsutut massapuhdistukset, joissa tasavaltaa vastustaneita henkilöitä vainottiin, vangittiin ja tapettiin. Uusi kriisi alkoi Fernando Suuren Ferditinan hyökättyä tasavaltaa vastaan. Fernando Suuri sai vallatuksi muutamassa vuodessa valtavia alueita Itä-Angenstanian aroilta, mutta epäonnistuneen Angeburgin hyökkäyksen jälkeen tasavalta pääsi sodassa niskan päälle ja ajoi miehittäjät pois maasta. Lopulta Fernando Suuri teki vielä uuden sotaretken Badakukseen, joka tasavalta joutui jo heikentyneenä luovuttamaan rauhanteossa. Tasavallan loppu koitti huhtikuussa 1814, jolloin monarkistit liittoutuivat tasavallan vastustajien kanssa ja huonon sotamenestyksen vuoksi myös armeija kääntyi lopulta tasavaltaa vastaan ja monarkistit määräsivät armeija marssimaan suoraan kansalliskokouksen rakennukseen. Kansalliskokous lakkautettiin ja kuningasvalta palautettiin.

Angenstania palasi teoriassa tasavallaksi jälleen 1933-1945, mutta käytänössä tämä oli kansallissosialistinen Alferd Genoksen diktatuuri.