Dunarsund

Dunarsund eli entiseltä nimeltään Pispasburg on Ferditinan liittotasavallan pääkaupunki sekä suurin kaupunki. Kaupungin väkiluku on 21 miljoonaa ja sen lähiympäristön 57 miljoonaa. Kaupunki on maailman toisiksi suurin kaupunki. Kaupungin "perusti" vuonna 1543 Badakuksen kuningas Pispaspis Tiilasjoen ja Ordnajoen yhtymäkohtaan hallitsemaan näiden kahden joen läntistä kauppaa, vaikka paikalla oli sijainnut jo satojen vuosien ajan kaupunki. Kaupungin nimi oli alun perin Dunarsund, joka tarkoitti muinaismaktubuksi joen yhtymäkohtaa. Myöhemmin kaupungista tuli Pispasburg, kaupungin varsinaisen perustajan Pispaspisin mukaan, mutta vuonna 1919 kaupungin nimi muutettiin sen alkuperäiseen muotoon.

Kaupunki on ylivoimaisesti Ferditinan suurin kaupunki. Se on Ferditinan tärkein politiikan, kulttuurin ja liike-elämän keskus. Kaupungin rakennuksista yli puolet tuhoutui Dunarsundin taistelussa, minkä vuoksi kaupunkiin rakennettiin 1970-luvulla laajat esikaupunkialueet korvaamaan asuntomenetykset. Kansantasavallan romahdettua esikaupunkialueet hiljenivät ihmisten muuttaessa niistä pois. Suurin osa näiden alueiden rakennuksista olivatt niin huonossa kunnossa, että ne purettiin. Tilalle on rakennettu Ferditinan talouskasvun myötä laadukkaampia ja modernempia esikaupunkeja. Nykyään Dunarsundin alue on Ferditinan vaurainta ja moderneinta aluetta, jonka osuus maan BKT:stä on myös kaikista suurin.

Nimi
Dunarsund tarkoittaa muinaisella Maktabun kielellä jokien yhtymäkohtaa, mikä on ollut tuohon aikaan yleinen nimi jokien yhtymäkohdissa sijaitseville kylille. Tämän vuoksi Tiilasessa on esimerkiksi pikkukaupunki nimeltä Dunarsund, mutta kaupunkia kutsutaan yleisesti nimellä Dialase Dunarsund eli Tiilasen Dunarsund. Useat paikkakunnat ovat muuttaneet myöhemmin nimensä, esimerkiksi Isojokilaaksossa sijainnut Dunarsund muutti nimensä Newwa Dunarsund eli Uusi Dunarsund.

Nimen yleisyyden vuoksi Pispaspis piti nimeä liian rahvaana uudelle kauppakaupungilleen ja päätti nimetä sen mukaansa Pispasburgiksi. Pispasburg oli kaupungin nimi vuoteen 1919, kunnes Balsevikit saivat kaupungin valtaansa. Kaupungin nimi vaihdettiin vallankumouksen merkiksi Dunarsundiksi joka vakiintui kaupungin nimeksi. Dunarsund nimen taustalla oli myös vaihtaa keisariaikainen Pispasburg pois käytöstä.

Nimikiista
Kansantasavallan kaaduttua päätettiin että uuden Ferditinan liittotasavallan pääkaupungiksi jäisi Dunarsund, sillä kaikki valtionvirastot sijaitsivat siellä. Kaupungin nimestä tuli kuitenkin yleinen politiikkojen sekä kansalaisten kiistan aihe. Kaupungin nimen säilyttämistä vastustavat perustelivat väitteitään sillä, että kaupungin nimi olisi kommunistinen ja kansantasavaltaa ihannoiva. Sen sijaan puolesta puhujat perustelivat nimen kaupungin nimen olevan muisto kansantasavallan ajoista sekä olevan osa Ferditinan historiaa. Kaupungin nimi päätettiin lopulta pitää Dunarsundina, koska se oli kaupungin historiallinen nimi ja kaupunkia oli totuttu kutsumaan maailmalla Dunarsundiksi. Joissakin nykyään painetuissa kartoissa kaupungin nimi on Pispasburg.

Historia
Dunarsundin kaupunki syntyi jo esihistoriallisella ajalla tärkeän kulkureitin yhtymäkohtaan. Ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 260 oleva kivitaulu, mihin on kirjoitettu, että Dunar Sund-nimisen pikkukaupungin asukkaiden on luovutettava Maktabun armeijalle 4 hevosta ja taottava 4 miekkaa. Toisessa, vuodelta 275 olevassa kivitaulussa samaisen kaupungin asukkaiden saavan verovapauden 6 vuodeksi.

Dunarsundissa asui keskiajalla maksimissaan vain 4.000 ihmistä. Ferditinan kuningaskunta piti pääkaupunkinaan Maktabun kaupunkia. Dunarsund kärsi katovuosista useasti ja 1400-luvulla rutosta.

Pispasin aika
Pispaspis sai Dunarsundin hallintaansa 1543. Hän "perusti" kaupungin ja nimesi sen itsensä mukaan Pispasburgiksi. Pispaspis siirsi samalla Ferditinan alueen keskuksen Dunarsundiin, sillä parempien liikenneyhteyksien ja läheisemmän sijainnin vuoksi kaupungista oli helpompi hallita Ferditinan aluetta.

Pispasin jälkeen
Pispasburgista tuli uuden Ferditinan keisarikunnan pääkaupunki. 1570 Kaupungin väkiluku oli noin. 89.000. Pispasburg kasvoi hitaasti koko 1600-luvun, mutta Paavali Suuren aikana kaupungin alkoi kasvaa nopeasti. Kaupungin keskusta sai 1700-luvun barokkimaisen tyylin Paavali Suuren aikaan. Väkiluku 1700-luvun alussa 360.000

Ferditinan-Badakuksen keisarikunnan aika
Keisarillisena pääkaupunki Dunarsund sai 1800-luvun mahtipontisen arkkitehtuurin piirteet ja se kasvoi byrokratian kasvaessa valtion työpaikkojen keskittyessä sinne. Dunarsundista tuli myös tärkeä yliopistokaupunki. 1800-luvun Dunarsundissa teollisuus oli suhteellisen vähäistä: kaupungin elinkeinopohjan muodostivat teollisuus, koulutus, kauppa ja hallinto. Dunarsundin asukasluku oli vuonna 1900 noin 5 miljoonaa.

Kansantasavallan aika
Kansantasavallan aikana Dunarsundin kasvu kiihtyi ennätystahtia, kun kansantasavalta suoritti pakkosiirtoja Dunarsundin kaupunkiin. Syrjäseuduilta jopa miljoona ihmistä pakotettiin muuttamaan Dunarsundiin. 1930-luvun nälänhätä Ferditinan maaseudulla sai lopulta miljoonat muutkin muuttamaan Dunarsundiin vapaaehtoisesti.

Toisen maailmansodan aikaan kaupungin hallinto ja teollisuus evakoitiin eri puolille Ferditinaa, mutta aikuiset asukkaat jätettiin pääasiassa kaupunkiin vastaamaan sotaponnisteluista. Lapset lähetettiin maaseudulle ja metsiin pakoon. Kaupungissa nähtiin massamurha piirityksen aikana, kun kaupungin elintarvikehuolto romahti ja siellä koettiin nälänhätä.

Dunarsund tuhoutui lähes täydellisesti piirityksessä. Sodan jälkeinen jälleenrakennus paisutti kaupunkia valtavasti, kun pakolaiset ympäri Ferditinaa saapuivat kaupunkiin jääden sinne asumaan esimerkiksi rakennusteollisuuden pariin. Asukasluku Dunarsundissa ja sen ympäryskaupungeissa nousi kymmenessä vuodessa lähes 10 miljoonalla. Dunarsundin nopea jälleenrakennus vei niin valtaisasti kansantasavallan resursseja, että se joutui keskeyttämään useiden muiden alueiden jälleenrakennuksen vuosikymmeniksi eteenpäin. Toisaalta, se sai huomattavaa taloudellista apua sodan jälkeen Dunarsundin korjaukseen Liittovalloilta, Angenstanialta ja Arribalta. Lisäksi Angenstanian ja Badakuksen maksamilla sotakorvauksilla kaupungin teollisuutta alettiin elvyttää.

Lopulta sodassa tuhoutunut maa ei kyennyt korjaamaan koskaan kaikkia syrjäkyliä ja pieniä kaupunkeja ympäri Ferditinaa ja sen vuoksi kansantasavalta toteuttikin SKRIT-projektin 1951-1981 välisenä aikana. Siinä asuntonsa muualta Ferditinasta menettäneet saivat mahdollisuuden muuttaa korkealaatuisiin pääkaupungin lähiöihin. Moni tarttui tilaisuuteen ja erityisesti sodassa pahaa vauriota kärsineet Itä-Ferditinan, Ordnanlaakson, Tiilasen ja Länsi-Ferditinan alueet kärsivät huomattavia väestötappioita noina vuosina. Toimeentuloa ei suurkaupunkiin muutto aina taannut, minkä vuoksi muuttajien keskuudessa päihde- ja masennusongelmat olivat valitettavan yleisiä.

Hallinto
Dunarsundin kaupungin asioista päättää Dunarsundin kaupunginraati, joka on yksi maailman vanhimmista edelleen toimivista paikallishallinnon elimistä. Se perustettiin 1457. Nykyään raadin jäsenet valitaan vaaleilla, joissa jokainen Dunarsundin kaupungin asukas on oikeutettu äänestämään. Kansantasavallan aikana raati oli vahvasti yhdistetty FCP:n puoluekokousten päätöselimiin.

Aluejako
Dunarsundissa on 126 kaupunginosaa ja 46 sektoria. Dunarsundin ydinkeskustan kaupuginosa eli I Kaupunginosa on Great October Revolution Discrit.

Dunarsundin kaupungilla on kuntarajaa Diianburgin kaupungin, Bambarburgin kaupungin, Darnaghtian kaupungin ja Dnarjanburgin kaupungin kanssa.

Väestö
Dunarsundin nopean kasvun vuoksi väkilukua on vaikea laskea. Kaupungin virallisen tiedotuskanavan mukaan kaupungissa asui vuonna 2016 21 miljoonaa ihmistä. Metropolialueella asui 57 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä maailman toisiksi suurimman metropolialueen.

Väestö koostuu pääasiassa Ferdeistä ja Angenstanialaisista sekä muista Ferditinan vähemmistökansoista.

Dunarsundilainen oli vuonna 2014 tehdyssä tutkimuksessa huomattavasti keskiverto Ferditinalaista vauraampi. Dunarsundissa asukkailla oli myös korkeampi koulutusaste ja angenstanian kielen käyttö oli yleisempää. Kaupungin viralliset kielet ovat ferdi ja angi, joista kummallakin on mahdollista saada palvelua virastoissa ja joita käytetään yleisesti sen liike-elämässä.

Kielet
Dunarsundin ylivoimaisesti puhuituin kieli oli vuonna 2010 Ferdi (86.3%). Ferdin kielen lisäksi kaupungissa on aina ollut porvaristoa ja sivistyneistöä jotka ovat käyttäneet angin kieltä. Kansantasavallan aikaan angin kielen puhuminen lähes loppui, mutta sen romahdettua kielen puhujamäärä on räjähtynyt. Tämä johtuu modernin Ferditinan talouskasvusta, mikä on luonut alueelle paljon korkeakoulutuksen vaativia työpaikkoja. Ferditinalaisten koulutustaso oli kansantasavallan jälijältä melko matala ja yritykset ja valtio palkkasivat virkoihin anginkielistä korkeakoulutettua väkeä muualta Ferditinasta ja ulkomailta. Dunarsundissa angin kieli kattaa ennusteiden mukaan 2050 jo 21% kaikista puhutuista kielistä. Sen sijaan muut kielet, kuten Ferditinan vähemmistökielet, tulevat samoihin aikoihin lähes katoamaan.

Liikenne
Dunarsundista lähtee päärautatieyhteydet Mervirtaan ja Maktabuun. Dunarsundin keskustan itäpuolelta lähtee Suuri Idän tie 16-kaistaisena. Dunarsundin metropolialueen sisällä on 107 vähintään 6-kaistaista moottoritietä.