Mervirra

Mervirra (angenstaniaksi ja useiksi muiksi kieliksi Riverton), (vuoteen 1809 asti kaupungin paikalla sijainnut kylä tunnettiin nimellä Merroni) on teollisuuskaupunki keskisessä Ferditinassa Isojokilaakson tasavallassa. Kaupungissa asuu 12 miljoonaa ihmistä ja sen metropolialueella 19 miljoonaa ja se onkin maan tosiksi suurin Dunarsundin jälkeen. Kaupunki on Ordnanjokilaakson tasavallan pääkaupunki.

Kaupunki syntyi Isojokilaakson Mervirra-nimisen kosken varrelle, jonne perustettiin 1789 Ferditinan ensimmäinen höyrysaha ja hiilikaivos. Kaupunki alkoi kasvaa nopeasti ja olikin koko 1800-luvun Ferditinan-Badakuksen keisarikunnan vaurauden keulakuva. Kaupungin kasvu jatkuu kiihkeään nykyäänkin. Kaupunki tuhoutui pahoin Badakuksen ja Angenstanian joukkojen miehittäessä kaupungin Mervirran taistelussa.

Historia
Mervirran kaupungin katsotaan saaneen alkunsa 1789 sahan ja läheisen Hengilin hiilikaivoksen perustamisesta kosken rannalle. Mervirra sai kaupunkioikeudet 1790. Kaupunki alkoi kasvaa nopeasti kun elinkeinonharjoittaminen kaupungissa vapautettiin.

Kaupunkiin alkoi ilmestyä teollisuuslaitoksia 1800-luvun alussa ja 1820-luvulla kaupunki muistutti jo aitoa teollisuuskaupunkia ja sen asukasluku noin 35.000. Kaupungin teollisuuden takia Ordnajoen alajuoksun saastuminen alkoi.

1850-luvulta alkaen Ferditinan-Badakuksen keisarikunta koki kukoistuksensa. Kaupunkiin rakennettiin satoja teollisuuslaitoksia vuosikymmenen aikana ja väkiluku oli vuonna 1860 500.000. 1875 väkiluku oli jo 780.000 ja kaupunki olikin keisarikunnan vaurauden esikuva. Kaupungin ympärille rakennettiin massiivisia rakennushankkeita. Miljoonan asukkaan raja rikkoutui vuoden 1885 lopussa. Kaupungista tuli keisarikunnan tärkein teollisuuskeskittymä Badakuksen jälkeen ja se nosti koko Ordnajokilaakson arvokkaaseen asemaan.

Huolimatta aikojen muutoksesta ja Ordnajokilaakson teollisuuden taantumisesta on Mervirra edelleen Ferditinan teollisin kaupunki. Mervirran elinkeinoista teollisuus on edelleen merkittävin ja sen osuus Ferditinan BKT:stä on suhteessa hyvin suuri.

Väestö
Mervirran kaupunkialueella asuu 19-20 miljoonaa ihmistä, riippuen hieman määrittelytavasta. Mervirra ja sen kaupunkialue ovat Ferditinan toisiksi suurimmat.

Toisen maailmansodan jälkeen Mervirran väkiluku kasvoi noin 2 miljoonasta 8.5 miljoonaan. 1990-luvulla Mervirrassa oli 13.2 miljoonaa asukasta. Kansantasavallan romahdettua Mervirran väkiluku laski 700.000 ihmisellä vuoteen 2000 mennessä. Sittemmin väestö on uuden elinkeinopolitiikan kautta alkanut taas kasvaa ja vuonna 2015 kaupungissa asui 12.9 miljoonaa ihmistä. Mervirran väestö saavuttaa vuoden 1990 tason todennäköisesti 2020-luvulla.

Mervirran taistelu
Mervirran taistelu käytiin vuonna 1941 kesällä, jolloin Angenstania ja Badakus hyökkäsivät kaupunkiin. Taistelut kestivät noin 4 kuukautta. Kaupunki tuhoutui taistelun aikana pahasti. Lopulta paineistettu itärintama murtui ja Angenstania ja Badakus miehittivät Mervirran. Kaupunki oli vuoden 1944 alkuun asti Angenstanian ja Badakuksen vallassa. Kaupungista suunniteltiin sodan jälkeen liitettäväksi Suur-Kuksin ideologiaan pohjautuvalla suunnitelmalla Badakukseen.