Arriban löytäminen

Arriban löytäjäksi on historian saatossa nimetty useita henkilöitä, ryhmiä ja kansoja. Käsitteellä Arriban löytäminen ei viitata pelkästään Arriban saaren löytämiseen, vaan koko Arriban saariryhmän löytämiseen, mukaan lukien Seelanti. Nykytutkimuksen mukaan Arriban saariryhmälle saapuivat ensimmäiset ihmiset Seelannin kautta Seelannin ja Manner-Angenstaniaa yhdistäneen maasillan kautta. Ensimmäiseksi mannermaalaiseksi Arriban löytäjäksi on nimetty angenstanialainen Francis Francesco, joka löysi Arriban lounaisrannikon 1492. Hän nimesi löytämänsä maan "Kuningas Ferdinand I:n maaksi".

Teorioita Arriban löytäjästä

 * Yksi tunnetuimmista teorioista on väite, jonka mukaan kaanit tiesivät Arriban olemassaolosta jo keskiajalla. Tämä perustuu Suuren kaanikunnan dokumentteihin ja perimätietoon, sekä 1400-luvulla Angenstaniaan levinneeseen huhuun, jonka mukaan kaanit olivat löytäneet "maan täynnä rikkauksia meren tuolta puolen". Tämä huhu saattoi olla merkittävä syy sille, minkä takia angenstanialaiset lähtivät kartoittamaan meriä. Väitetysti kaanit vierailivat Arribassa jo 1200-luvulla, mutta katsoivat alueen sekä laivaston ylläpidon hyödyttömäksi oman teknologisen kehityksensä voimansa tunnossa.
 * On myös mahdollista, että merenkulkijat Arribasta saapuivat Itä-Angenstaniaan kaanien hallitsemille rannikoille ja tätä kautta kaanit saivat tietää Arriban olemassaolosta. Teorian kannattajat kiistelevät siitä, kävivätkö kaanit itse koskaan Arriban alueella.
 * Pern Hahten-niminen merimies väitti 1400-luvun lopussa löytäneensä uuden maan, jonka nimesi "Hahteniaksi". Todennäköisesti hän vieraili jollain Angenstanian meren pienistä saarista, mutta joiden mukaan Hahten olisi löytänyt Seelannin rannikon tai jonkun sen pienemmistä saarista.
 * Tutkija Adolf Gulvanin mukaan badakukselaiset saattoivat vierailla Arribassa jo 300-luvulla. Badakukselaisten valtapiiri ylettyi tuona aikana Itä-Angenstaniaan asti ja heillä saattoi olla satamia Itä-Angenstanian rannikolla.
 * Useasti väitetään, että useat, mutta pienet Ferdinandian niemimaalta purjehtineet suvut ja ryhmät olisivat löytäneet Seelannin rannikon ja tunteneetkin sen jopa satoja vuosia aikaisemmin kuin se virallisen käsityksen mukaan löydettiin. Motivaattorina löydön salaamiselle olisi voinut toimia esimerkiksi halu turvata tuottoisat kalastusalueet.
 * Ferditinan historiantutkimuslaitoksen tutkijat ovat esittänyt teorian, jonka mukaan Francis Francesco ei koskaan päässyt perille Arriban rannikolle. Tyynten säiden vuoksi matka kesti oletettua kauemmin ja seurueen navigaattori Louis Natashe olisi luullut laivueen purjehtineen harhaan. Tämän vuoksi laivue olisi kääntynyt takaisin vain hieman ennen Arriban rannikolle saapumista. Hänen takaisin tuomansa todisteet olisivat olleet väärennettyjä, esimerkiksi "alkuperäisasukkaat" olisivat olleen todellisuudessa kaaneja.