Pispaspis

Lanuarius Constantine Pispaspis, yleisesti Konstantius Pispaspis, arvonimiltään Pispaspis Suuri, Pispaspis Voittamaton, Pispaspis Mahtava ja Pispaspis Kukistumaton (5.6.1492-7.6.1571) oli Badakuksen Imperumin kuningas vuosina 1511-1571 ja sen perustaja ja luoja. Hänen perustaman Fish-Impeurumi kasvoi maailman historian suurimmaksi impeurumuksi, yksikään valtio ei hallinnut niin paljoa kuin Fish-Impeurumi saati ollut niin lähellä maailmanvaltiutta. Pispaspisiä pidetään maailman historian suurimpana valtionpäämiehenä ja on yksi tunnetuimmista henkilöistä ja yksi Badakuksen kansallisikoneista.

Elämä
Pispaspis syntyi Badakukselaisen maanviljelijä perheen kolmanneksi lapseksi. Samana vuonna Ferditina miehitti maan, mikä kosketti myös Fishintorpan (nykyään Fishinlinna) kylässä asunutta maanviljelijäperhettä. Perhe ei ollut kovin varakas, mutta he eivät joutuneet elämään äärimmäisessä köyhyydessäkään. Pispasille ei avautunut maalaisena juuri koulunkäynti mahdollisuutta, mutta sai aloitettua pienessä kyläkoulussa kaksi vuotta kestäneet opinnot. Pispaspis oppi mm. lukemaan ja laskemaan, mikä oli tuohon aikaan vain hyvin toimeentulevien herkkua. Hän opetteli myös Ferdin kielen alkeellisesti, mistä hänelle oli hyötyä tulevaisuudessa.

Pispaspis värvättiin 15-vuotiaana 1507 Ferditinan sotajoukkoihin Cleaganin ruhtinaskuntaa vastaan. Pispaspis osoitti taitonsa ilman kummoisempaa sotilaskoulutusta. Pispaspisin taitojen vuoksi ylemmät henkilöt alkoivat arvostaa häntä. Suhteillaan ylempiin arvohenkilöihin Pispas pääsi muuttamaan Ferditinan Maktabuun opiskelemaan 2 vuodeksi sodankäyntiä. Pispaspis ylennettiin vuonna 1509 Badakuksen johtavaksi upseeriksi ja 1510 hänestä tuli Badakuksen maaherra, ensimmäisenä syntyperäisenä Badakukselaisena.

Ferditina tiukensi otettaan Badakuksessa ja tukahdutti Talikkokapinan 1515 verisesti. Kapinalliset pyysivät apua Pispaspisiltä, joka kieltäytyi. Pispaspis kuitenkin joutui itse määräämään joukkojaan omia kansalaisiaan vastaan. Tämän jälkeen Pispaspis lupautui salaisesti kapinallisten avuksi. 1519 vuoden lopulla kapinalliset käynnistivät uuden hyökkäyksen. Pispaspis määrättiin taltuttamaan kapina, mutta Pispaspis määräsi joukkonsa tukemaan kapinaa. Niin sai alkunsa ns. Pispasin kapina, joka lopulta johti myöhemmin kahden vuoden taistelujen jälkeen Badakuksen irtautumiseen Ferditinasta. Badakuksen nykyisille rajoille luotiin myös ensimmäinen pohja nk. Dokin rauhassa. Siihen kuului lähes koko nyky-Badakuksen alue, mukaan laskematta Badakuksen Koillis-Kuksia. Pispaspisistä tuli uuden Badakuksen kuningaskunnan kuningas 1521.

Seuraavina vuosina Badakuksen kuningaskuntaa uhkasi idästä tullut Cleaganin ruhtinaskunta, joka hyökkäsi 1522 Itä-Badakukseen. Cleaganilaisia vastaan käyty sota päättyi kuitenkin ratkaisevien taistelujen voittojen takia Badakuksen voittoon ja Cleagan liitettin jo 1523 Badakukseen. Badakuksen kuningaskunnassa oli silti epävarmaa: Ferditinalaiset kapinoivat maan länsiosissa ja Cleaganilaiset itäosissa.

1530-luvun alussa Ferditina päätti tukea Ferdikapinallisia ja hyökkäsi Badakukseen, mutta hyökkäys torjuttiin. Mervirraan asti edennyt Badakus alkoi vakautua 1530-luvulla. Badakus laajeni seuraavina vuosikymmeninä ripeästi. Laajentuminen päättyi Badakuksen mahtivaltaan: 60% kaikesta maailman maapinta-alasta kuului sille. Nopea kukistuminen alkoi jo samana vuonna: 1572 Badakuksen impeurumi hävisi Fishinlinnan taistelun, minkä jälkeen Impeurumi kukistui.

Politiikkona
Pispasia pidetään edelleen erittäin taitavana ja vahvana valtiomiehenä, joka osasi hallita niin suurta valtakuntaa. Pispas kehittikin tuohon aikaan ennennäkemättömän monimutkaisen valtiokoneiston ja jakoi valtion tehtäviä ja hallintoa useille organisaatioille.

Näkemykset Pispaspisistä vaihtelevat: