Sipulisodat

Sipulisodat olivat vuoden 1770 jälkeen Ferditinan keisarikunnassa sarja käytyjä sisäisiä konflikteja, jotka yleensä jaotellaan ensimmäiseen sipulisotaan (1771-1774) ja toiseen sipulisotaan (1794). Sipulisodille katsotaan olevan monta eri syytä, merkittävimpinä niistä pidetään vastakkainasettelua Ferditinan keisarin ja häntä tukeneen aateliston ja Hussaarien sotilaskillan ja keisarin keskitettyä valtaa vastustanut aateliston. Tämän vastakkainasettelun nähdään syntyneen sen tuloksena, että Ferditinan keisarikunta oli laajentunut 1700-luvulla voimakkaasti, mutta toisaalta se oli saanut voimakkaan keskusjohtoisen keisarikunnan piirteitä ja valtaa alettiin järjestelmällisesti keskittää jo 1600-luvun lopulta Dunarsundin alueelle, jotta sisäisiä konflikteja voimakkaiden aatelisten ja keisarin välillä estettäisiin. Dunarsundiin muutti aatelistoa, joista tuli keisarin läheisiä tukijoita. Sen sijaan valtakunnan reuna-alueiden ja maaseudun aateliset sekä pääkaupungin ulkopuoliset porvarit asettuivat keskittämispolitiikka vastaan. Nimityksen Sipulisota katsotaan saaneen alkunsa legendan mukaan siitä, että 1771 Dunarsundissa kärsittiin nälänhädästä, minkä vuoksi keisari määräsi valtakunnan aateliston sipulisadon takavarikoitavaksi tai pakkomyytäväksi pilkkahintaan. Raivostuneet aateliset nousivat legendan mukaan keisaria vastaan tämän seurauksena. Toisen sipulisodan jälkeen nimitystä alettiin käyttää yleisnimityksenä Ferditinan kahdelle merkittävälle sisäisille konfliktille 1700-luvun lopulla.