Kymmenvuotinen sota

Kymmenvuotinen sota tai Kymmenen vuoden sota käytiin vuosina 1612-1622 Angenstanialaisen tasavallan ja Taarin kuningaskunnan välillä pääasiassa siirtomaiden hallinnasta. Sodan alkusykäykseksi voidaan katsoa Angenstanialaisen tasavallan alaisuudessa toimineiden kaappareiden toteuttama taarilaisen Santa Clara-aluksen ryöstö Arribansalmessa. Alus kuljetti suuria määriä kultaa, joita taarilaiset olivat Kensian siirtokunnistaan sekä Orjantappurarannikon kauppapaikoilta hankkineet.

Sotaa käytiin lähinnä siirtomaissa, sillä oli molempien valtioiden etujen mukaista olla sotimatta mannermaalla. Sodassa laivastoltaan voimakkaampi Angenstanialainen tasavalta menestyi vallaten useita Taarin siirtomaita, mutta lopulta Taarin voimakkaamman armeijan hyökättyä suoraa tasavallan ydinalueelle Manner-Angentaniassa joutui tasavalta sopimaan rauhan. Sovitussa Falenin rauhassa Taari luovutti sen kauppasatamat Sarkkandian ja Qasman saarilta sekä Taarin Keski-Seelannin rannikon siirtokunnat Angenstanialaiselle tasavallalle. Vastineeksi Taari sai Manner-Angenstaniassa Falenin rannikkoalueen tasavallalta sekä kiistattoman yksinoikeuden harjoittaa kauppaa ja toimia Kensian alueella.

Sodan suurin taistelu, Arribansalmen meritaistelu käytiin Arribansalmessa kesäkuussa 1618. Taistelu jäi historiaan vuosisadoiksi yhdeksi suurimmista meritaisteluista: jopa 150 alusta otti osaa taisteluun. Taistelu päättyi Angenstanialaisen tasavallan voittoon, mikä antoi sille ylivallan merialueilla.