Kaanit

Kaanit ovat kuksilainen kansa, jonka pääasuinalue on nykyään Itä-Angenstania ja Angenstanialainen kivierämaa. Kaaneja ja sitä äidinkieltä puhuvia oli vuonna 2016 1.560.000. Kaanien määrä on laskenut rajusti keskiajalta eri valtioiden, erityisesti Angenstanian harjoittaman vähemmistöpolitiikan vuoksi. Angenstanialaisten ja Kaanien välit tulehtuivat jo keskiajalla ja vasta vuonna 1961 Angenstania lopetti Kaanien Angenstanialaistamistoimet. Kaaneista tuli virallinen vähemmistökansa ensimmäisenä Badakuksessa 1922, lähes heti maan itsenäistymisen jälkeen. Angenstaniassa sama tapahtui vasta vuonna 1982. Ferditina myönsi vuonna 2009 Kaaneille vähemmistöoikeudet, vaikkakin maan alueilla asuu vain noin 3500 kaania.

Kaanien kansa oli suurimmillaan keskiajalla, jolloin heitä oli jopa 30 miljoonaa. Kaanit perustivat varhaiskeskiajalla Suuren Kaanikunnan, joka oli yksi maailman voimakkaimpia valtioita läpi keskiajan. Myöhemmin Kaanit on sulautettu muun väestön joukkoon, heistä tuli 1500-1600 luvuilla pääasiassa Angenstanian itäosia asuttaneita uudisraivaajia ja maanviljelijöitä.

Angenstanian väestörekisterikeskus on vuodesta 1924 tilastoinut asukkaita myös rodullisen taustan perusteella, kaani-sukujuuret omaavia merkitään Semi-ethnic Khan tai ''Khan. ''Nykyiset etniset kaanit merkitään taas eri merkinnöillä. Vuonna 2014 Angenstaniassa oli 240 miljoonaa ihmistä joilla oli kaani-sukujuuret ja jotka "rodullisesti" mutteivat etnisesti kuulu kaaneihin vaan ovat sulautuneet osaksi normaalia yhteiskuntaa. Sen sijaan 1.5 miljoonalla ihmisellä oli virallinen kaanin asema, joten hän kuului kaaneihin sekä rodullisesti että etnisesti.