Kuksismi

Kuksismi eli Kuksilaisaate on nationalistinen aate, jonka mukaan Kuksilaiset kansat on kerättävä yhden valtion alle. Kuksismi oli voimakkaimmillaan Badakuksen itsenäistymisestä toisen maailmansodan loppuun asti. Huippunsa saavutti 1940-luvun alkupuoliskolla, jolloin sen käytännön suunnitelmaksi luotiin suunnitelma yhtenäisestä Kuksin tasavallasta, joka perustettaisiin Ferditinalta vallatuille alueille. Tarkoituksena oli ylettää tasavalta jopa Mervirran länsipuolelle asti. Kuksismi tarkoittaa samaa asiaa kuin Pankuksismi.

Kuksismi politiikassa
Kuksismia on pidetty myös politiikan välileenä, mm. sillä perusteltiin Badakuksen miehitys Isojokilaaksossa ja Kuksissa, Kuksismia on käytetty myös yleensäkkin kannanotoissa, jotka puoltavat Kuksilaisten alueiden, ns. Perintömaiden liittämistä Badakukseen.

Kuksismi Kuksissa
Kuksismi nousi Kuksissa ensin 1800-luvun lopulla, sitten Ferditinan sisällissodan ja sen jälkeisenä aikana aina 20-luvulta toisen maailmansodan ja miehitetyn Kuksin loppuun asti. Kuksismia kannatti varsinkin Kuksin yläluokka ja porvaristo sekä talonpojat. Tämä johtui osittain katkeruudesta Ferditinan kansantasavallalle, kun porvariston ja yläluokan edut riistettiin ja talonpojat joutuivat viljelemään kolhooseihin. Lisäksi Pohjois-Kuksissa miehet kävivät hakemassa sotilaskoulutusta 20-30-luvuilla mahdollista kansannousua varten.

Yhtenäisen Kuksin armeija
Yhtenäisen Kuksin armeija oli kuksilaisista muodostunut armeija, joka aloitti taistelun Badakuksen ja Angenstanian rinnalla niiden miehitettyä Kuksin. Armeijan tarkoituksena oli osallistua taisteluihin ja liittyä myöhemmin Kuksin tasavallan armeijaan.